Uzņēmēji 14. Augusts 2019
Zemgales strēlniece
Lai arī pārtikas mazumtirdzniecības nozarē konkurence ir ļoti sīva, uzņēmuma Mārksmens apgrozījums un peļņa arvien pieaug, bet tā īpašnieki kaļ biznesa attīstības plānus.
Alina Lastovska
Forbes Latvija galvenā redaktore
Kontrole pār visiem procesiem, iesaistīšanās, drosme ieviest jauninājumus un izlauzties ārpus komforta zonas – šādi varētu raksturot vērtības, ko iemieso uzņēmums Mārksmens (no angļu valodas – strēlnieks, šāvējs). Tieši šīs īpašības palīdzējušas uzņēmuma līdzīpašniecei Dacei Brokai izveidot mazumtirdzniecības biznesu un iekļūt Forbes veiksmīgāko Latvijas biznesa sieviešu sarakstā.
Vietējais veikalu tīkls top! apvieno 14 Latvijas uzņēmumus, kas darbojas uz partnerības principa. Kopumā ar preču zīmi top! strādā vairāk nekā 200 veikalu. Vienam no partneriem – uzņēmumam Mārksmens – ir 28 veikali: četri mini top! un 24 top! dažādās Latvijas pilsētās, galvenokārt Zemgalē, kā arī Rīgā un Jūrmalā.
Dace Broka (45) ir Mārksmens līdzīpašniece – viņai pieder 50 % kapitāldaļu, otra puse – Mārim Brokam. Viņi abi ikdienā arī vada šo uzņēmumu.
message.read.too
“Forevers” spītē krīzei un kāpinās ražošanas jaudas
Viens no zīmola veiksmes iemesliem ir tā vietējā izcelsme un cīņasspars aizvien pieaugošās konkurences apstākļos
No vairumtirdzniecības uz mazumtirdzniecību
Pirms sava biznesa uzsākšanas Dace strādājusi algotu darbu. Viņas pirmā darbavieta bija Valsts ieņēmuma dienesta Akcizēto preču pārvalde. Vēlāk pārgājusi strādāt uz privāto sektoru alkoholisko dzērienu vairumtirdzniecības jomā. Toreizējais uzņēmuma vadītājs uzticējis Dacei vairumtirdzniecības noliktavas atvēršanu Balvos. “Trīs mēnešus dzīvoju Balvos, iepazinu tā laika veikalniekus,” atminas uzņēmēja. Viņasprāt, tas ir būtiski – sākotnēji iepazīt nozari, to, kā tajā viss strādā.
Vēlāk tieši šajā nozarē darbojās uzņēmums, kuru Dace nodibināja kopā ar biznesa partneri Māri Broku. “Viņš mani uz to pavilka,” Dace piebilst. Sākuši Dobelē ar pārtikas un alkohola vairumtirdzniecību, bet vēlāk nolēmuši veidot savus pirmos veikalus. “Sapratām, ka tikai vairumtirdzniecībai nebūs nākotnes.”
Piemājas veikals ar vietējiem produktiem
Viens no zīmola veiksmes iemesliem ir tā vietējā izcelsme un cīņasspars aizvien pieaugošās konkurences apstākļos, kā arī veikalu atrašanās pircējiem pa ceļam un pielāgotais sortiments, kurā liela daļa preču ir vietējā ražojuma.
Mārksmens savos veikalos piedāvā arī pašu ražoto produkciju – uzņēmumam Dobelē ir sertificēts gaļas cehs un kulinārijas cehs, un maizītes un gaļa tiek izvadāta arī uz citiem veikliem top!. Pēc Daces teiktā, viņa seko līdz tam, kā tiek gatavoti pašražotie ēdieni. “Būtiski, lai būtu izmantotas labas sastāvdaļas un tiktu radīti tādi produkti, kurus pati gribētu pirkt,” norāda uzņēmuma valdes locekle.
Arī ikdienas darbā Dace iesaistās veikala kategoriju vadībā un sortimenta izveidē. Viņa intervijā plaši stāsta gan par produktu izvēli, gan sadarbību ar ražotājiem. Runājot par jaunu produktu ieviešanu, Dace atceras konkrētu gadījumu. Apmeklējot kādu citu veikalu, viņa pievērsusi uzmanību skaistai konfekšu kastei. Izrādījies, ka šie saldumi tiek ražoti novadā, kur atrodas viens no Mārksmens veikaliem. Dace uzreiz lūgusi tirdzniecības menedžerēm vienoties par šo saldumu tirgošanu savos veikalos. “Es atbalstu sadarbību ar vietējiem ražotājiem, bet gribētos, lai viņi būtu aktīvāki, nebaidītos.” Ja kāds izveido labu produktu, tā ir arī iespēja augt, ja tas tiek izplatīts veikalu tīklā, uzskata uzņēmēja.
Iekarot galvaspilsētu un ieviest jauninājumus
Arī pats Mārksmens ar savu piemēru rāda, kā cīnīties par savu vietu tirgū. Sākotnēji uzņēmuma veikali atradās galvenokārt reģionos, bet, nostiprinājuši tur savas pozīcijas, īpašnieki nolēma iekarot arī galvaspilsētu. Pagājušā gada nogalē uzņēmums atklāja pirmo veikalu Rīgā, šā gada sākumā pārņēma vēl vienu, kurā pirms tam darbojās cits veikalu tīkla top! partneris. Šajā veikalā vasaras otrajā pusē plānota rekonstrukcija. Kāpēc viņi nolēma paplašināties arī Rīgā? Reģionos dzīvo puse Latvijas, otra puse – Rīgā, Dace pamato.
Mazumtirdzniecībā ir būtiski izprast pircēju paradumus. Rīdzinieki esot ieraduši iegādāties pārtiku uzreiz teju nedēļai, veikalā atstājot lielākas summas, savukārt reģionos pircēji veikalos mēdz iegriezties biežāk, bet pirkuma summa vidēji ir mazāka nekā galvaspilsētā. Reģionos cilvēki arī vairāk skatās uz produkta cenu, jo “laukos cilvēkiem ir mazāk naudas”, atzīst Dace. Pircēju paradumi Rīgā un reģionu veikalos atšķiras arī dārzeņu un augļu izvēlē, kā arī, pērkot alkoholu.
Tomēr vasara veikaliem reģionos parasti ir ļoti veiksmīgs laiks. Cilvēki atvaļinājumā un brīvdienās dodas ārpus Rīgas, un veikalu apgrozījums būtiski pieaug. Šogad, kad Jāņos sanāca bija trīs brīvdienas, apgrozījums veikalu tīklā top! pieauga pat par 64 procentiem.
Partneru vidū Mārksmens izceļas arī ar uzņēmību ieviest arvien ko jaunu, piemēram, tieši šī uzņēmuma veikalos parādījās pirmās pašapkalpošanās kases top! tīklā. Jaunajos veikalos iecerēts piedāvāt arī ātrās ēdināšanās pakalpojumus. Šāds koncepts īstenots jaunatklātajā veikalā Ozolniekos, un to pēc rekonstrukcijas varētu ieviest arī citos veikalos. Uzņēmuma attīstības plānos ir darbs pie jaunajiem tirdzniecības objektiem Mārupē un Jelgavā.
Dace stāsta, ka atvaļinājumu viņai patīk pavadīt ceļojot, bet arī ārzemēs viņa neaizmirst par darbu – uzmanīgi vēro tendences un jaunās vēsmas, ko varētu pielāgot saviem veikaliem. Padomā esot vēl vairākas idejas, bet “visu jau nevar atklāt, konkurenti arī skatās”.
message.read.too
Infografika: Ko uzņēmējiem darīt un kur meklēt informāciju par breksitu
miljoni eiro - uzņēmuma apgrozījums pagājušajā gadā
vietā Forbes veiksmīgāko sieviešu reitingā
Komandas spēks
Taču draudzīga cenu politika un jauninājumi neglābs, ja pircējs veikalā nesaņems kvalitatīvu apkalpošanu. Dace apgalvo, ka daudz tiek darīts, lai nodrošinātu labu darba vidi. Ieviešot uzlabojumus, tiek domāts ne vien par pircēju, bet arī darbinieku ērtībām.
Aizvadītajā gadā uzņēmumā kopumā strādāja 365 darbinieki. Dace uzsver, ka arī pašapkalpošanās kases nenozīmē automātisku darbinieku skaita samazināšanu, bet iespēju viņus iesaistīt citu pakalpojumu nodrošināšanā. Tomēr situācija Latvijas darba tirgū uzņēmēju dara bažīgu – atrast jaunus darbiniekus nav viegli.
Jākontrolē visi procesi
Mārksmens rādītāji pēdējos gados ir pozitīvi – aug gan peļņa, gan apgrozījums. Pagājušajā gadā uzņēmuma apgrozījums sasniedza 24,3 miljonus eiro, par vairāk nekā pieciem miljoniem eiro pārsniedzot 2016. gada rādītājus (19,2 miljoni eiro). Savukārt peļņa gandrīz dubultojusies – 2016. gadā tā bija 1,16 miljoni eiro, bet pērn jau pārsniedza divus miljonus. Arī šogad pirmo sešu mēnešu rādītāji Daces vērtējumā “ir ļoti labi”.
Apgrozījuma pieaugums saistīts ar jaunu veikalu atvēršanu, darba procesa efektivizāciju, tomēr Dace min arī citu, viņasprāt, ļoti būtisku iemeslu, proti, “nepārtraukta kontrole pār visiem procesiem”. Viņa pēta situāciju katrā veikalā un mēneša beigās izvērtē rezultātus. Intervija laikā uzņēmēja vairākkārt atkārto, ka ir svarīgi “būt klāt, būt uz vietas”.
Svarīgi ir arī tas, ka Mārksmens pieder lielākā daļa ēku, kurās atrodas uzņēmuma veikali, līdz ar to tiek minimizēti riski, kas saistīti ar īpašuma īres cenas izmaiņām. Ar jaunu objektu celtniecību, attīstību galvenokārt nodarbojas līdzīpašnieks Māris, savukārt Daces pārziņā ir jautājumi, kas saistīti ar “reālo tirdzniecību”.
Vairāku uzņēmumu partnerība vienā tīklā nodrošina izdevīgāku produktu iepirkumu cenu un kopīgas mārketinga aktivitātes. Tas palīdzējis nodrošināt trešā lielākā mazumtirdzniecības tīkla pozīcijas Latvijā. “Es ļoti labi zinu – ja tu pasūti fūri, tev ir viena cena, ja vienu iepakojumu, paleti, tad cena,” skaidro Dace. Viņa cer, ka nākotnē arī citi Latvijas uzņēmēji spēs kļūt par vienotu, lielu spēku.
Sieviete biznesā
Dace iekļuva Forbes Latvijas veiksmīgāko biznesa sieviešu reitinga 17. vietā. Viņasprāt, būt sievietei biznesā – tam ir gan savi plusi, gan arī mīnusi. Kādos neskaidrības brīžos var palīdzēt intuīcija, citreiz – iejūtība. Turklāt, strādājot vīriešu komandā, noder sievietes prasme citādi paskatīties uz lietām. Tomēr biznesā dzimums noteikti nav izšķirošais faktors – sievietes ir gan stiprākas, gan vājākas, un arī vīrieši ir dažādi, rezumē uzņēmēja.