Aug alternatīvo aizdevēju loma
![](/upload/media/default/0001/02/thumb_1480_default_big.jpeg)
Latvijas ekonomika pēdējo četru gadu laikā ir augusi par vidēji 3 % ik gadu, turpretī kredītu apjoms uzņēmumiem šajā laikā palicis gandrīz nemainīgs. Tātad mūsu ekonomika aug, tiek veidoti un attīstīti uzņēmumi, tie iziet eksporta tirgos, tiem ir vajadzīgs kapitāls turpmākajai izaugsmei, bet biznesa finansēšana ir faktiski apstājusies. Ir tikai loģiski, ka šādos apstākļos attīstās jaunas uzņēmumu kreditēšanas formas, ko dēvē par alternatīvajiem aizdevējiem.
Dažos pēdējos gados Oaklins klienti aizvien biežāk uzdod jautājumu: “Varat ieteikt, kur un kā vislabāk finansēt mana biznesa vajadzības?” Uzņēmumiem ir akūti nepieciešams finansējums izaugsmei, bankas kļūst aizvien atturīgākas, tāpēc finansēšanas tirgū attīstās jaunu veidu aizdevumi – no digitālām platformām un pūļa finansējuma risinājumiem līdz aizdevumu fondiem, kas spēj finansēt arī liela mēroga biznesa projektus.
Pirmskrīzes laikā finansēšanas jomā Eiropā pārliecinoši dominēja komercbankas – tirgū strādāja ap 9000 banku un tikai daži simti alternatīvo aizdevēju. Tagad situācija ir krasi mainījusies – vairāk nekā divi tūkstoši banku ir izzudušas, bet alternatīvo aizdevēju skaits un to darījumu apjoms pieaudzis aptuveni sešas septiņas reizes. Arī Eiropā strādājošo aizdevuma fondu piesaistītais kapitāls desmit gadu laikā ir palielinājies no dažos desmitos līdz simtos miljonu eiro mērāmām summām. Banku teritorijā – korporatīvajā finansēšanā – uz palikšanu ir ienākuši un nostiprinājušies jauni spēlētāji.
Alternatīvo finansēšanas veidu un apjomu pieaugums pēdējo gadu laikā ir būtiski tuvinājis aizņēmumu cenas. Kādreiz komercbankas varēja nodrošināt aizdevumu ar ievērojami zemāku likmi, bet tagad atšķirība ir sarukusi līdz minimumam (banku aizdevumi kļūst dārgāki un var sasniegt 4–6 %, tiešie aizdevēji jau spēj nodrošināt 7–9 % likmi). Turklāt aizdevumu fondi šodienas apstākļos ir apveltīti ar daudz lielāku riska apetīti nekā komercbankas, kuru pastāvēšana bieži vien ir atkarīga no stingru regulu un dažādu prasību precīzas izpildes. Ar augstāku gatavību riskēt es, protams, domāju biznesa riskus, jo arī alternatīvo aizdevēju nākotne ir ētiskā, ilgtspējīgā un caurskatāmā biznesa finansēšanā.
“Pēdējā gada laikā aizdevumu fondi Lielbritānijā ir būtiski palielinājuši savu konkurētspēju, sevišķi mazākos darījumos,” norāda Krišans Ravals, Oaklins finansējuma piesaistīšanas darījumu projektu vadītājs Lielbritānijā. “Gada, pusotra laikā jauni spēlētāji ir ienākuši tirgū un spēj piedāvāt likmes tikai 2–3 % virs banku piedāvātā. Šis konkurētspējīgais aizdevumu izcenojums apvienojumā ar fleksiblākiem atmaksas grafikiem un samērīgākiem līgumu nosacījumiem padara aizdevumu fondus daudz pieejamākus plašākam uzņēmumu lokam.”
Spilgts piemērs Latvijā ir uzņēmums Sakret, kuram bija nepieciešama saistību refinansēšana. Refinansēšanas procesa laikā Oaklins strādāja ne vien ar aizdevējiem Latvijā, bet arī ar starptautiskiem aizdevumu fondiem. Tā varējām paaugstināt konkurenci, piedāvāt klientam dažādas kredīta un ķīlu struktūras. Darījuma rezultātā Sakret saņēma finansējumu no vietējās bankas, kā arī sadarbībā ar banku un Oaklins gatavojas publiskajā tirdzniecībā piedāvāt savus parāda vērtspapīrus.
Cits alternatīvā finansējuma piesaistes veiksmes stāsts ir antireflektīvā stikla ražošanas uzņēmuma GroGlass iegāde; tas jau ir iekarojis pasaules tirgus. Ar Oaklins līdzdalību izdevās piesaistīt vienu no vadošajiem ieguldījumu fondiem Lielbritānijā – Kartesia, kas darījuma finansēšanā piedalījās kopā ar vietējo komercbanku. Tas ļāva GroGlass vadības komandai izpirkt uzņēmuma daļas, kā arī nodrošināja nepieciešamo kapitālu attīstībai (GroGlass kapitāldaļas tika izpirktas no investīciju fonda NCH Capital). Līdz ar šo sekmīgo darījumu Latvijas tirgū ienāca nozīmīgs biznesa tiešais finansētājs, kas galvenokārt orientējas uz ieguldījumiem no desmit līdz piecdesmit miljoniem eiro.
Tā kā arī vairāki citi Latvijā pazīstami uzņēmumi ir vaicājuši pēc mūsu padoma finansējuma jautājumos, Oaklins virknē Eiropas valstu (arī Latvijā) ir piesaistījis finanšu nozares profesionāļus un piedāvā to kā atsevišķu pakalpojumu.
Kas uzņēmējam būtu jāņem vērā, piesaistot alternatīvo aizdevēju? Vispirms – jābūt gatavam, ka vajadzēs prezentēt detalizētu un pamatotu biznesa plānu nākamajiem trim līdz pieciem gadiem ar detalizētām finanšu prognozēm. Biznesa attīstības vīzija, spēja to pamatot un pārliecināt, parasti ir izšķirošs nosacījums, lai piesaistītu iespējami izdevīgāku finansējumu.
Bieži vien ir jābūt gatavam fonda pārstāvi integrēt uzņēmuma valdes vai padomes darbā, atsevišķos gadījumos – arī piešķirt mazākuma daļu uzņēmumā, pretī saņemot iespēju pretendēt uz izdevīgākiem aizņēmuma atmaksas risinājumiem, jo fondi nereti ir gatavi uz tādu atmaksas grafiku, kad visa vai lielākā daļa pamatsummas tiek atmaksāta tikai termiņa beigās (vai refinansēta). Turklāt fondi parasti ir gatavi darījumam ar daudz zemāku nekustamā īpašuma vai citu fizisko aktīvu nodrošinājumu. Jāņem vērā, ka lielākā daļa Eiropā aktīvo aizdevumu fondu izskatīs aizdevumu iespējas, sākot no desmit miljoniem eiro.
Mēs zinām, ka daudzās Eiropas valstīs klienti izvēlas fondu aizdevumus tieši to apstākļu dēļ, kas atšķir fondus no bankām, proti, tie spēj piedāvāt uzņēmuma darbības specifikai un aizdevuma mērķim piemērotu atmaksas grafiku. Tie ir gatavi ieklausīties biznesa idejā un kopā ar kompāniju uzņemties daļu biznesa riska, kas galu galā ir finansēšanas pamata nosacījums. Apmaiņā pret to uzņēmumi ir gatavi maksāt nedaudz augstākas procentu likmes. Tāpēc alternatīvie biznesa finansēšanas veidi šodien vairs nav jaunums, bet organiska finanšu tirgus daļa, un lielākie ieguvēji no tā ir uzņēmumi ar spilgtām, racionāli pamatotām un dzīvotspējīgām biznesa idejām.